Enligt en färsk kartläggning publicerad av Forststyrelsen är artrikedomen i de finska ekonomiskogarna överraskande god. Sammanlagt observerades 132 målarter av vilka man gjorde nästan 6.000 observationer. Av dem finns 100 arter på rödlistan och av dessa gjordes över 5.000 observationer.
– Resultaten överraskade positivt. Vi påträffade ett stort antal arter och antalet observationer var högre än väntat. Vi fick också ny kunskap om olika arter och deras förekomst i ekonomiskogarna, säger Forststyrelsens artexpert Tuomas Kallio.
Forskarna kartlade främst olika typer av lav, ticka och mossa på 230 olika skogsobjekt i Lappland, Kajanaland och Insjöfinland. Kartläggningsobjekten valdes slumpvis. Av dessa bestod 64 procent under 80-åriga skogar, 22 procent 80-120-åriga skogar samt 14 procent över 120 år gamla skogar.
Första kartläggningen i ekonomiskogar
Detta är den första studien där förekomsten av utrotningshotade arter i ekonomiskogar kartläggs mera omfattande. Enligt Kallio medför forskningen viktig information då det gäller att bedöma vilka arter som kan upprätthållas i ekonomiskogar och hur väl naturvården lyckats.
– Ekonomiskogarna är inga så kallade artvakuum, och naturvård i ekonomiskogar kan bidra till att bevara arters livsmiljöer och stödja skyddade områden. Förekomsten av arter förutsätter dock att det i skogarna finns för arterna viktiga strukturella egenskaper, såsom murken ved, gamla träd och lövträd.
Kartläggningen påvisar att rödlistans arter förekommer ofta i ekonomiskogar, men att många av arterna är få till antalet. Arter som lever av död ved hittades likaså i mindre utsträckning, medan antalet gamla träd och lövträd förekom i större utsträckning än väntat.
Trots att arter hittades i skogar av alla åldrar ökade artmängden desto äldre skogen var. Resultaten påvisar även att många arter som finns i norra Finland i söder förekommer främst i gamla skogar medan de i Insjöfinland inte hittas alls.
Kallio påpekar att kartläggningen är värdefull ur skogsskötselsperspektiv.
– Det är särskilt viktigt att spara gamla träd. Lövträd bör bevaras i alla skeden av skogsskötseln och onödig röjning bör undvikas. Att spara befintlig död ved är också ett kostnadseffektivt sätt att öka den biologiska mångfalden i skogen.