![Skogsbruksingejorerna Webben](https://www.landsbygdensfolk.fi/uploads/Toffes_bilder/_1600xAUTO_crop_center-center/Skogsbruksingejorerna_webben.jpg)
Varje år väljer svenskspråkiga österbottningar att studera till skogsbruksingenjör på finska. En av dem är August Högnabba, 24, från Terjärv. Han valde Rovaniemi som erbjuder kvällsstudier och studier på distans. Det passade mig bättre än att flytta till Ekenäs, säger han.
Sedan barnsben har August Högnabba i Terjärv tyckt om att arbeta i skogen. Han har också ett stort intresse jakt och därmed var valet att studera till skogsbruksingenjör ingen överraskning.
– Man måste ha en utbildning och eftersom jag trivs med att arbeta i skogen och har gjort det under hela min uppväxt hade jag egentligen bara ett alternativ och det är att bli skogsbruksingenjör, säger Högnabba, 24, som är inne på sitt andra studieår.
Som svenskspråkig österbottning finns det bara ett alternativ om man väljer att studera till skogsbruksingenjör på svenska – YH Novia i Ekenäs. Men varje år väljer flera unga inte att flytta dit, utan väljer att studera på finska. Det var precis vad Högnabba gjorde.
– För min del föll valet på att studera på finska i Rovaniemi. Orsakerna till det är att den utbildningen ger möjligheter till att utföra stora delar av studierna på distans och kvällstid. Endast några veckor per läsår är det närstudier, förklarar han.
Rovaniemi lämpligaste valet
På tredje plats i den gemensamma elevansökningen hade han utbildningen i Ekenäs.
– Att studera i Ekenäs var också ett alternativ, men för mig passade Rovaniemi bättre. Eftersom jag också jobbar dagtid är det praktiskt bättre för mig att kunna studera på distans och på kvällarna.
Flexibla studier ger också andra möjligheter.
– Nu på morgonen steg jag upp tidigt och for ut på jakt. Jag tycker om att jaga och bestämde mig för att försöka hitta rådjur, men det blev ingen jaktlycka den här gången, säger Högnabba och skrattar.
En del av utbildningen avläggs som praktik, vilket han för tillfället utför i familjens egen skog. En kontrollant från ett skogsbolag kontrollerar med jämna mellanrum att han klarar vissa obligatoriska delar genom att avlägga prov.
Valet av studieupplägg bidrar också till att han kan satsa på skidåkning. Högnabba är elitidrottare och tränar dagligen mycket. Nyligen på FM blev han adertonde i herrklassen på den klassiska sträckan femton kilometer.
– Jag satsar hårt på skidåkningen och nu är siktet inställt på att ta följande steg och bli ännu bättre. Det kräver mycket hård träning och att kunna studera flexibelt underlättar vardagen otroligt mycket, säger han.
Flera alternativ på finska
Det finns också andra alternativ än Rovaniemi om man vill studera till skogsbruksingenjör. Utbildningar på finska finns i Joensuu, Tammerfors och Helsingfors.
– För finsk- och tvåspråkiga är alternativen betydligt fler. På min klass har jag flera studiekompisar från södra Finland som valt just Rovaniemi på grund av den flexibla utbildningen.
Skulle vardagen se annorlunda ut hade Högnabba troligen ändå valt att flytta till Ekenäs och inleda sina studier där. Han har också många bekanta som har valt det alternativet.
Men han förnekar inte att avståndet från Terjärv i Kronoby till Ekenäs också påverkade valet.
– För en österbottning är det lång väg till Ekenäs och klart det vore enklare för oss om det fanns en liknande utbildning i exempelvis Vasa. Så jag tror det skulle öka benägenheten att studera till skogsbruksingenjör för många här om det fanns utbildningsmöjligheter i Vasa, säger han.
Och fortsätter: – Men av de jag känner som studerar i Ekenäs har ingen så vitt jag vet något emot studierna där. För en del är avståndet kanske ett hinder, men inte för de flesta som vill studera till skogsbruksingenjör på sitt eget modersmål.
Akut brist på behöriga i Österbotten
Som bäst pågår en utredning om utbildningarna inom de gröna näringarna på svenska i Finland. Något som står klart enligt aktörer inom skogsbranschen i Österbotten är att det råder akut brist på behöriga funktionärer och sökande till lediga tjänster.
– Det är en direkt följd av att få österbottniska ungdomar söker sig till Novia i Ekenäs eller Helsingfors för att studera skogsbruk på svenska i Finland. Att rekrytera arbetskraft har länge varit en utmaning i Österbotten, men bristen på behöriga har också nått övriga landet, säger Jan Slotte, verksamhetsledare för Skogsvårdsföreningen Österbotten.
Enligt honom väljer många österbottniska ungdomar att studera skogsbruk på finska. Av de studeranden som utfört sin praktik på skogsvårdsföreningen de senaste åren har majoriteten kommit från finskspråkiga läroanstalter.
– Det är i sig en mycket positiv sak, men kan vara en avgörande faktor – i negativ bemärkelse – med tanke på att de svenskspråkiga utbildningsprogrammens framtid, säger Slotte.
Hur ser han att bristen på yrkeskunnigt folk i Österbotten kan motverkas?
– Det finns inte bara en lösning. För det första måste vi föra fram skogsbranschen som lockande och här måste vi alla inom branschen se oss själva i spegeln. Men gällande utbildningarna bör vi se över var och hur det ges möjligheter att studera till skogsbruksingenjör på svenska.
Menar du att en utbildning bör finnas i till exempel Vasa?
– Jag vill inte ta ställning till var den ska finnas fysiskt. Men vi måste utnyttja de resurser som finns på olika utbildningsstadier i Svenskfinland bättre. Tyvärr måste vi också konstatera att Ekenäs inte är en utpräglad studiestad som har samma dragningskraft som större studieorter, svarar Slotte.
Att det är brist på skogsbruksingenjörer är positivt för de som har gjort det studievalet. Högnabba ser mycket positivt på möjligheten att få arbete i framtiden.
– Det verkar finnas många alternativ och jag har redan blivit erbjuden olika typer av jobb inom skogsbranschen. För mig vore drömyrket att jobba som virkesköpare, men ingenting är spikat. Jag kan också tänka mig att arbeta som skogsvårdsinstruktör. Vi får se sedan när jag utexamineras hur det blir. Men utan jobb tror jag inte jag behöver bli, säger han.